Rehielamu
![](https://virumaamuuseumid.ee/wp-content/uploads/2024/03/image-32.png)
Kalame (Kalamehe) talu rajati Karepale Selja mõisnike poolt 19. sajandi alguses mõisa kaluri tarbeks. Talukompleksi on algselt kuulunud rehielamu, aidad, silmuköök, saun ning kaks lauta. Nii saun kui laudad on tänaseks hävinud.
LOE SIIT
Rehielamuna püstitatud elamu on ristkülikukujulise põhiplaaniga rõhtpalkidest hoone, mis on kaetud poolkelpkatusega. Rehielamu otsa rajas Andres Sagrits kala töötlemiseks juurdeehitise, millest poeg Richard hiljem omale ateljee tegi.
Elamu sisemist plaani on muudetud: välja lõhuti reheahi, mille asemele ehitati pliit ning küttekoldena ahi. Rehekamber jagati kergvaheseinaga kaheks toaks. Laka peale ehitati välja ärklituba.
Köök
Märss
LOE SIIT
Tohusugadest punutud seljakott, millega võeti kaasa toitu jms.
Vaalikurikas
LOE SIIT
Vaalikurikas oli tugev pesu silumise kurikas, tavaliselt 50–100 cm pikk. Selle alumine külg oli mõnikord ka ristipidi sooniline ning pealt kaunistatud lõigete või põletuskirjadega. Pesu keerati ümber ümmarguse vaalikaika ja rulliti.
Söögilaud pinkidega
LOE SIIT
Eesti talus oli tavaliselt söögi- ehk söömalaud, millel sageli tehti ka majapidamistöid. Selle tavapärane koht oli ahju diagonaalses vastasnurgas. 19. sajandi lõpupoolel paiknes söögilaud sageli eeskambris, köögis või peretoas, ots akna poole. Tollal oli tavaline, et laual olid all gootikast pärinevad ristjalad.
1960ndatel Sagritsate juures toimunud koosistumistel söödi-joodi ja aeti juttu ikka köögilaua taga. Richard istus alati laua elutoa-poolses otsas. Seejärel joodi kohvi kas elutoas (köögi kõrval) või ateljees.
Nõudekapp
LOE SIIT
Kaheosaline nõudekapp on teadaolevalt pärit Kunda mõisast. Hetkel asub selles näitus nõukogudeaegsetest taldrikutest, tassidest jt anumatest.
Elutuba
Kummut
LOE SIIT
Kaheosaline nõudekapp on teadaolevalt pärit Kunda mõisast. Hetkel asub selles näitus nõukogudeaegsetest taldrikutest, tassidest jt anumatest.
Kamin
LOE SIIT
Kamina ehitas 1970ndatel kirjanik Villem Gross, kes suvitas pikki aastaid Karepal.
Istekomplekt
LOE SIIT
Uusrokokoo komplekt on kaetud stiilile omaselt sametriidega.
Richard Sagritsa pereportreed seintel
LOE SIIT
Ema Leeni portree
Isa Andrese portree
Abikaasa Alice’i portree
Richard Sagritsa autoportree
Keraamikakogu riiulil
LOE SIIT
Siin näed väikest osa Alice Sagritsa kogutud keraamikast. Suuremat ja väärtuslikumat osa keraamikakogust säilitatakse SA Virumaa Muuseumid kogus.
Magamistuba
Kirst
LOE SIIT
Aaderdatud kirst kuulus Richard Sagritsa emale.
Viini tool
LOE SIIT
Ajatu mudel, mida on kasutatud juba põlvkondi. Alates 19. sajandist on see lihtne ja elegantne mudel rikastanud elutubasid, söögitubasid ja kohvikuid üle kogu maailma.
Rehealune
LOE SIIT
Rehealuses peksti reht, töödeldi lina ja tehti muid vajalikke töid. Talvel toodi rehealusesse ka loomad. Rehealune täitis talli ülesannet, kus hoiti hobust või hobuseid. Rehealuse põrand oli samuti savist, nagu rehetoalgi.
Suvel kasutati rehealust söögi- ja tööruumina, siin hoiti ka põllutööriistu ja veokeid. Rehealust kasutati ka peoruumiks – see võimalus on siin praegugi!
Siin on alati mõni põnev näitus. Kui järgmine kord tuled, leiad midagi hoopis uut!
Ärklituba
LOE SIIT
Siin suvitasid peretuttavad ja supelsaksad. Hetkel asub siin osa Sagritsate linnakorteri raamatukogust.
Ateljee
LOE SIIT
Pärast sõda tegi Richard Sagrits oma sünnikodus mõningaid ümberehitusi. Suurim neist oli jõepoolse juurdeehituse kujundamine avarate akende ja kaminaga ateljeeks. Praeguse ilme sai ruum 1965. aastal.
Richard Sagritsa lemmik-kiiktool
LOE SIIT
Richard Sagritsa lemmik-kiiktool
Maarjakasest tool on toodud 1934. aastal Soomest.
Molbert
LOE SIIT
Molbert
Sellel kokkupandaval molbertil on Richard Sagrits teinud oma suurimad maalid.
Nahkpüksid
LOE SIIT
Nahkpüksid
Richard Sagritsa isiklikud nahkpüksid on Tirooli päritolu.
Sõel-valgusti
LOE SIIT
Valgusti on tehtud vilja tuulamise sarist – sõelast, mille abil tuule käes vilja puhastati.
Vahetuvad Sagritsa näitused
LOE SIIT
Siit leiad igal suvel erineva väljapaneku Richard Sagritsa maalidest.
Tasub tulla ka järgmisel aastal!
Meri ja maastik
LOE SIIT
Sagrits oli eelkõige mere- ja maastikumaalija, nii valmiski osa tema loomingust kas Karepal või mujal põhjarannikul. Palju on ta maalinud merd, kalureid, Karepa mände ja mereranda, aga ka Kalame talu ja oma vanemaid.
Nõukogude perioodi kompromissid
LOE SIIT
Langenud 1949–1950 nõukogude võimu põlu alla, ei saanud ta oma loodusmaalidele enam riiklikke tellimisi. Pahaks pandi endise pallaslase maalide apoliitilisust. Nii tuli üha enam hakata maalima nõukogude kaasaega.
Eeskätt püüdis kunstnik kujutada nõukogude kalurite ja kalurikolhoosi elu. Palju vaateid tegi ta tehasest Punane Kunda. Leidub pilte ka teetöödest ja elektriliinide ehitusest, palgiparvetamisest jne.
Estonia, Balti jaam ja Kalevipoeg
LOE SIIT
Estonia, Balti jaam ja Kalevipoeg
Richard Sagrits on koos Elmar Kitse ja Evald Okasega Estonia teatri laemaali autor. Koos Evald Okasega loodi Balti jaama Kalevipoja-ainelised pannood. Raamatugraafika alal on Sagritsa suuremaks tööks “Kalevipoja” illustreerimine koos Alo Hoidre ja Ott Kangilaskiga 1950. aastal.
Kultuuriaken
LOE SIIT
Aken on Richard Sagritsa poolt loodud nn “külalisteraamat”. Siia panid oma nime kirja esialgu tema tuttavad kirjanikud, kunstnikud, arhitektid ja teised loomeinimesed, näiteks Nikolai Triik, Valli-Lember Bogatkina, Kaljo Kiisk jt. Hiljem on siia lisandunud inimeste nimed, kes on esinenud Kultuuriakna üritusel.